במדינת ישראל ענייני נישואים וגירושים של בני זוג יהודים מוסדרים על פי ההלכה היהודית. ההלכה היהודית קובעת היתרים ואיסורים מסוגים שונים המתייחסים לדיני הנישואין והגירושין דוגמת איסורי חיתון בין גבר כהן לאישה גרושה או נישואים לאישה עגונה שבעלה מסרב להתגרש ממנה ועוד. לצורך גירושים בישראל, בני זוג יהודים שמעוניינים להתגרש מחויבים לפנות לבית הדין הרבני בתביעת גירושין.
כדי שתביעת הגירושין תתקבל, יש צורך בהוכחת אחת מעילות הגירושין לפי ההלכה. בין שלל העילות ניתן לציין בגידה, הסתרת מצב רפואי, סירוב לקיים יחסי אישות ועוד. גם במצב שבו בני הזוג מצליחים להוכיח את עילת הגירושין עליהם להשתתף בטקס גירושין. הסמכות להתיר קשר של נישואים בין בני זוג יהודים באמצעות גט שנותן הבעל לאשתו נתונה באופן ייחודי ובלעדי לבית הדין הרבני שנותן לבני הזוג פסק דין לגירושין.
יש לכם שאלה בנושא סרבנות גט? לחץ/י כאן
מהן השלכותיה של תופעת סרבנות הגט?
כאשר אחד מבני הזוג מסרב לתת גט במודע ועומד על סירובו, הליך הגירושין צפוי להיעצר. תופעה רווחת זו מכונה סרבנות גט ובמקרים רבים היא נובעת מחוסר רצון של אחד מבני הזוג לפרק את הקשר הזוגי או עקב רצון לנקום או להפעיל לחץ על הצד שמעוניין בגירושין כדי שיוותר על רכוש או על משמורת ילדים. במצב של סירוב לתת גט, בני הזוג עדיין נחשבים לנשואים ולכן לא ניתן לחלק את הרכוש המשותף ביניהם לפי חוק יחסי ממון. לפיכך, למרות העובדה שאישה מקבלת מזונות מבעלה עד למתן הגט, היא אינה יכולה ליהנות מעצמאות כלכלית מוחלטת במהלך תקופה זו.
נוסף על כך, מאחר שבני הזוג נחשבים לנשואים כל עוד לא ניתן הגט, לאישה אסור להיכנס לקשר זוגי חדש ובמקרה שתעשה זאת בכל זאת, היא תוכרז כאישה מורדת וישללו ממנה זכויות שמגיעות לה לפי הכתובה. יתרה מזאת, אישה מסורבת גט לא יכולה להינשא לאחר מאחר שהיא עדיין נחשבת לנשואה כאמור וזאת למרות העובדה שאינה מתגוררת עם בעלה ואינה מקיימת עימו יחסי אישות.
כמו כן, ילד אשר ייוולד לאישה מגבר שאינו בעלה במהלך התקופה שהיא מסורבת גט ייחשב לממזר ויהיה אסור בחיתון. יתרה מזאת, אישה שניהלה קשר זוגי עם גבר במהלך היותה מסורבת גט לא תוכל להינשא לאותו הגבר לאחר קבלת הגט.
![צפו הכתבה במהדורה המרכזית (צילום: SUTTERSTOCK)](https://img.mako.co.il/2017/12/05/516732_I.jpg)
הטלת סנקציות במקרים של סרבנות גט
מכוח חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין), בית הדין הרבני מוסמך להטיל הגבלות וסנקציות מסוגים שונים על סרבן גט כדי לחייבו לתת את הגט. תחולת החוק מותנית בכך שבית הדין הרבני הורה על גירושין ונתן פסק דין שמחייב את הבעל לתת גט. יש לציין כי החוק חל גם על אישה שמסרבת לתת לבעלה גט בכפוף לקבלת אישורו של נשיא בית הדין הרבני.
כדי להפעיל סנקציות ולהטיל הגבלות על סרבן גט יש צורך להגיש בקשה להטלת סנקציות לבית הדין הרבני, לו נתון שיקול הדעת בדבר סוג הסנקציות שיוטלו על הסרבן. יש לציין כי הסנקציות על הסרבן יוטלו רק לאחר שנשמעו טענותיהם של הבעל והאישה.
בין שלל ההגבלות והסנקציות ניתן לציין הגבלה על אפשרות לצאת מהארץ, הגבלה על קבלת דרכון או הארכת תוקפו, הגבלה על קבלת, חידוש או החזקת רישיון נהיגה. נוסף על כך, בית הדין הרבני רשאי להגביל אפשרות להתמנות או לשמש במשרה בשירות המדינה ולהגביל אפשרות לעסוק במקצוע שהעיסוק בו מוסדר על פי דין כמו רופא, עורך דין, רואה חשבון ועוד.
נוסף על כך, בית הדין הרבני רשאי להטיל על סרבן גט עיקולים על מקרקעין ועל מיטלטלין, על גמלאות וקצבאות ולהגבילו מלהחזיק חשבון בנק, לפתוח חשבון או למשוך ממנו שיקים, וזאת באמצעות הגדרתו כ"לקוח מוגבל מיוחד". יובהר כי בית הדין הרבני רשאי להטיל על סרבן גט אחת או יותר מהסנקציות וההגבלות שפורטו לעיל.
האם ניתן להטיל סנקציות על סרבן גט שנמצא במאסר או במעצר?
במצבים שבהם סרבן הגט נתון במאסר או במעצר, בית הדין הרבני רשאי לשלול ממנו את האפשרות לקבל ביקורים, לצאת לחופשה מיוחדת, למנוע ממנו לשלוח מכתבים ולקבלם, למעט משלוח וקבלת מסמכים משפטיים מעורך דינו.
יתרה מזאת, בית הדין הרבני רשאי לשלול מהאסיר או העציר לקבל ביקורים מילדיו הקטינים לאחר שבית הדין הרבני או בית המשפט לענייני משפחה קבע את הסדרי הראייה שלהם. במסגרת הסנקציות ניתן גם למנוע מהאסיר או העציר להחזיק חפצים אישיים בבית המעצר או בבית הסוהר, מלבד מסמכים הקשורים למשפט או חפצים הדרושים לו לשמירה על בריאותו. בית הדין הרבני רשאי לשלול מסרבן גט את האפשרות לרכוש מצרכים בבית המעצר או בבית הסוהר, לעבוד בעבודה שניתן עבורה שכר ולהשתחרר מהכלא על תנאי בניכוי שליש מהמאסר.
חשוב לציין כי במצבים של סרבנות גט ניתן לבקש מבית הדין הרבני להשית על סרבן הגט מזונות עונשיים בסכום גבוה בשל העיכוב במתן הגט. נוסף על כך, ניתן להגיש תביעת נזיקין אזרחית לפיצויים נגד הסרבן בגין נזק נפשי ועוגמת נפש שנגרמו לאישה בשל סרבנות הבעל.
קבלת ייעוץ משפטי מקצועי במקרים של סרבנות גט
במקרים של סרבנות גט רצוי לפנות לעורך דין שעוסק בתחום הגירושין ומתמחה בתחום סרבנות הגט. עורך הדין ייבחן את נסיבות המקרה ביסודיות וידע להסביר לצד שנפגע מסרבנות הגט אודות האפשרויות שעומדות בפניו תוך סיוע בבחירת אסטרטגיית פעולה משפטית לצורך קבלת הגט.
הכתבה באדיבות אתר עורכי הדין לסרבנות גט LawGuide
*לתשומת ליבך, המידע בעמוד זה אינו מהווה יעוץ מכל סוג או המלצה לנקיטת הליך או אי נקיטת הליך. כל המסתמך על המידע עושה זאת על אחריותו בלבד. נכונות המידע עלולה להשתנות מעת לעת.