שרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה, אורית פרקש הכהן, ושר החקלאות ופיתוח הכפר, עודד פורר סיכמו על תכנית אסטרטגית משותפת להטמעת חדשנות בחקלאות הישראלית. מלוויינים, דרך בינה מלאכותית, ועד מחקר בינלאומי - ההייטק מגיע לחקלאות, כך זה הולך להיראות:
בחודשים האחרונים עבדו צוותי מומחים של משרד החקלאות יחד עם מומחים ממשרד החדשנות כדי לבנות את התוכנית. בעוד שאנשי משרד החקלאות היו אמונים על דיוק הבעיות שאיתם מתמודדים חקלאי ישראל, אנשי המדע והטכנולוגיה ממשרד החדשנות החלו לחפש פתרונות. כעת נחשפת ב-N12 לראשונה התוכנית עם התאריכים למימושה. חשוב לציין שהתוכנית כולה מבוססת על התקציב הקיים ואינה דורשת אישורים נוספים, כלומר היא לא מותנת בהעברת התקציב ולא תלויה ביציבות הקואליציה.
1. רתימת החלל למתן מענה לצרכי ענף החקלאות
כבר בעוד שבועיים, ב-1.7.2022, אמור להיות מפותח הכלי הטכנולוגי שימפה את שטחי החקלאות בישראל ויזהה שטחים המתאימים לגידולים. באוקטובר השנה הכלי כבר אמור להתחבר ללווין ונוס ויתחיל לאפיין את הקרקע: לחות הקרקע, התאמתה לגידולים שונים, הימצאות מזיקים ועוד. הכלי יחל לפעול ביולי בשנה הבאה ובמשך שנתיים יתקדם בהדרגה עד שיגיע ליכולות מלאות ב-2025. גם לווין SHALOM אמור לסייע לחקלאות בהמשך.
2. בינה מלאכותית
שילוב משרד החקלאות במסגרת התוכנית הלאומית לבינה מלאכותית שמוביל משרד החדשנות, במטרה לשפר את האפקטיביות שלו באמצעות פיתוח והטמעה של כלי בינה מלאכותית בפעילותו, על מנת לייעל תהליכי קבלת החלטות ולקבל מידע חדש בתחומים שונים. הפרויקט הלאומי לשילוב בינה מלאכותית במשרד החקלאות צפוי לצאת לפועל באוקטובר 2023.
3. מחקר יישומי
תקצוב משותף של מענקי מחקר על ידי קרן המדענית הראשית במשרד החקלאות וקרן המחקרים של משרד החדשנות, כדי לקדם מחקרים בתחום החלבון החלופי, למשוך חוקרים נוספים לתחום חשוב זה ולעודד מחקר יישומי בתחום. הקול הקורא למחקר התחום צפוי להתפרסם כבר מחר, ב-15.6.2022.
4. שיתופי פעולה בינלאומיים
משרד החקלאות יגדיר את הצרכים שלו ליצירת קשרי עבודה עם מדינות אחרות בעולמות אלו, ומשרד החדשנות יבחן דרכים לתת מענה לצרכים שיועלו. כך תנוצל רשת הקשרים הקיימת של משרד החדשנות לתחום החקלאות. כבר בספטמבר השנה יחל שיתוף פעולה עם ממשלת הולנד בכנס המדעי המשותף שיעסוק בנושא כלכלה מעגלית ובתחום החקלאות.
5. הקמת מרכזי ידע
בדצמבר השנה יחל תהליך הקמתו של מרכז ידע בתחום בנק אצות ומרכז ידע בתחום חקלאי/צמחי פנוטיפי.
שיתוף פעולה ראשון מתוך רבים
את התוכנית מובילות מנכ"לית משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, הילה חדד חמלניק ומנכ"לית משרד החקלאות, ופיתוח הכפר, נעמה קואפמן-פס. שיתוף הפעולה הזה אמור להוות מודל לשיתופי פעולה עתידיים בין משרד החדשנות למשרדי הממשלה האחרים, אשר בהובלת השרה אורית פרקש הכהן, לקח על עצמו להיות משרד המקדם הטמעת חדשנות בקרב כלל משרדי וגופי הממשלה.
![שרת החדשנות אורית פרקש ושר החקלאות עודד פורר (צילום: מישל אמזלג, לע](https://img.mako.co.il/2022/06/14/orit_autoOrient_i.jpg)
לא סתם שיתוף הפעולה הראשון הוא עם משרד החקלאות: במסגרת הרפורמה בחקלאות קיבל המשרד תקציבים משמעותיים שנועדו לקידום חדשנות בענף. כך למשל הרפורמה מעניקה כ-400 מיליון שקלים לחדשנות והעלאת הפריון בענף החקלאות, 425 מיליון שקלים למחקר ופיתוח בענף, 120 מיליון שקלים לתמיכות והשקעות לעידוד חקלאות ידידותית לסביבה ו-300 מיליון שקלים להקמת מרכז מחקר לבינה מלאכותית בחקלאות. כעת הכסף הזה, יחד עם תקציבי משרד החדשנות, יוכל לתקצב את התוכנית האסטרטגית לקידום החקלאות.
שרת החדשנות, פרקש הכהן, מסרה: "ענף החקלאות הוא תשתית לחוסן של מדינת ישראל והתכנית המשותפת להטמעת חדשנות בחקלאות תתרום לעתידו תוך התאמה לאתגרי האקלים, המזון, המים ועוד. התכנית תקדם זיהוי אוטומטי של גידולים בשטח באמצעות סוכנות החלל שבמשרדי, תקצוב משותף של מחקרים יישומיים בנושאי חקלאות שיובילו לפיתוח מוצרים לתעשייה, פרויקטים בתחום הבינה המלאכותית והקמה לראשונה של מרכז ידע משותף. פעולות אלו יתמכו בחקלאות ישראלית וייחזקו את תעשיית ההייטק בתחומים אלו. מודה לשר החקלאות על החזון המשותף".
שר החקלאות, עודד פורר: "כדי לתת מענה לשינויי האקלים, שמובילים למשבר מזון עולמי, חייבים מהפכה חקלאית. אחרי שההיי-טק והחדשנות הישראלית פרצו דרך בעולם התקשורת והמחשבים, הגיע העת לרתום את היידע והיכולות לשיפור החקלאות הישראלית והפיכתה לחדשנית, טכנולוגית ומתקדמת יותר. השימוש בכלים כמו בינה מלאכותית ומחקרים יישומיים בתחום החלבון החלופי, יהפכו את מדינת ישראל למוקד ידע בינלאומי שייחזק את הבטחון התזונתי שלנו, לצד חיזוק מעמדינו הבינלאומי. אנחנו מגשימים היום עוד צעד ברפורמה בחקלאות ואני מודה לשרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה על שיתוף הפעולה".