ההיי-טק הישראל סוגר קרוב לשנתיים מטורפות בסימן של עלייה כמעט בכל החזיתות. גיוס המוני של עובדים, זינוק בשכר, הנפקות במיליארדים, וגיוסי הון בסכומים הולכים וגדלים ובתדירות הולכת וגדלה. בשנים האחרונות, במקביל לעיסוק במספרים היבשים, נוספו עוד ועוד מדדים שמתמקדים בהון האנושי בחברות כמו גם בפרמטרים חברתיים וסביבתיים.
אחד הפרמטרים המרכזיים בשיח הזה מתמקד בהשתתפות נשים בהיי-טק. בשנים האחרונות נכתב לא מעט על הצורך בחתירה לגיוון מגדרי ולשוויון בתפקידים השונים בתעשייה. השיח עסק במידה רבה בצורך להגדיל את שיעור ההשתתפות של נשים לא רק מספרית, אלא גם איכותית. החתירה להגדלת שיעור הנשים מקרב בעלי התפקידים הטכנולוגיים ומקרב בעלי התפקידים הבכירים הפכה למדיניות של חברות רבות שנישאו על גלי האג'נדה ואימצו באופן עצמאי מדיניות של קידום נשים.
מחקר משותף של חברת המחקר IVC וארגון גוגל לסטארטאפים (Google for Startups) בדק את נתוני ההשתתפות של נשים בהיי-טק על פני שני עשורים, במטרה לבחון עד כמה מרשימים ההישגים של האקוסיסטם הישראלי עד כה והיכן נותר עוד מרחב גדול לשיפור.
הדוח חילק את שני העשורים שחלפו לשתי תקופות: הראשונה בין השנים 2000-2017, והשנייה משנת 2018 ועד מחצית 2021. במסגרת המחקר נבדקו 26,022 יזמים שייסדו חברות בין שנת 2000 לשנת 2021, נבדקו 16,937 חברות, 5,836 יזמים בתפקידים אסטרטגיים שבמסגרתם הובילו סבבים של גיוס הון, ב-8,600 עסקאות השקעה (גיוס הון).
זינוק חד בשיעור המייסדות, יותר מ-20% חברות של נשים
מן המחקר עולה כי אמנם חל זינוק משמעותי בפרמטרים השונים של השתתפות נשים בהיי-טק, אך עדיין, על פי חלק מן הנתונים, הדרך לשוויון עודנה ארוכה. במילים אחרות, כדי להבין עד כמה השתפר מצבן של הנשים בהיי-טק, צריך להתייחס אל מכלול הנתונים, ואז מתגלה תמונה קצת יותר מורכבת.
למשל, על פי אחד מהנתונים המעודדים שעולים מהמחקר, שיעור הנשים המייסדות של חברות סטארטאפ מבין כלל החברות שהוקמו מאז שנת 2018 ועד למחצית 2021, עומד על 20.5 אחוזים. זאת אומרת 1 מכל חמישה יזמים הוא יזמת. מדובר בגידול משמעותי לעומת התקופה הקודמת – השנים 2000 עד 2017, בהן עמד שיעור הנשים היזמיות על 15.6 אחוזים. כאן מדובר על גידול של 31 אחוזים.
זינוק חד יותר – של 90 אחוזים, חל בנתח של החברות שצוות המייסדים שלהן מורכב מנשים בלבד. כאן הגידול היה מ-3.3 אחוז מהשיעור הכללי, ל-6.3 אחוזים מהחברות. באופן דומה גדל גם חלקן של הנשים המייסדות המכהנות בתפקיד המפתח מ-8.7 אחוזים בתקופה המוקדמת, ל-13 אחוז בתקופה המאוחרת.
גם כמות הכסף שגויס על ידי חברות בהובלת נשים, חווה עלייה רצינית. מאז שנת 2017, ומאז ועד מחצית 2021, חל זינוק של כחמישים אחוזים בסך הכסף שגויס על ידי חברות בהובלת נשים.
![הישראליות עובדות הכי הרבה בעולם (צילום: By Dafna A.meron, shutterstock)](https://img.mako.co.il/2018/09/20/shutterstock_307219181_i.jpg)
לכאורה, מגמה חיובית. אלא שפוקוס נוסף על הנתונים מצביע על כך שהמספרים אמנם עולים יפה כמעט בכל העמודות, חוץ מבעמודה של ה-"כסף הגדול". הנשים, מסתבר, פשוט נשארו מחוץ למועדון המיליארדים.
יותר נשים, אך לא בגיוסים גדולים
מן המחקר עלה כי רק שני אחוזים מבין כלל סיבובי גיוס ההון הגדולים בהם גויסו סכומים של מעל 50 מיליון דולר – הלכו לחברות שמובלות על ידי יזמות שמשמשות בתפקידים אסטרטגיים. עם השפעה על הקצאת ההון בחברה. עם תפקידים אלו נמנים תפקידי מנכ"ל, סמנכ"ל טכנולוגיה, סמנכ"ל כספים, יו"ר דירקטוריון או נשיא חברה.
בדיקת שיעור ההשתתפות של נשים בגיוסי העתק, התמקדה בשנים 2018 ועד מחצית 2021, בהן זינקו היקפי ההון המגויס בכל סיבוב. המחקר גילה שיעור השתתפות אפסי הן במספר הסיבובים הגדולים, והן בהיקף ההון שגויס בהם.
כך, בעוד שבשנים הללו נספרו בסך הכל 162 סיבובי גיוס הון של מעל 50 מיליון דולר, רק 4 מהם – שהם 2.4 אחוזים, הובלו על יד נשים. היתר – 162 עסקאות, הובלו על ידי גברים.
ובעוד שהחברות שבהובלת גברים גייסו 18.1 מיליארד דולר, החברות בהובלת נשים גייסו 350 מיליון דולר בלבד, המהווים 1.9 אחוזים מהסכום הכולל שגויס.
בנוסף, בדק המחקר גם את שיעורן של המשקיעות בקרנות ההון סיכון, ומצא כי נשים מהוות רק 14 מהשותפים הפעילים בקרנות ההון סיכון הישראליות שהוקמו בין השנים 1992 ל-2021.
ייתכן, נכתב בדוח, כי המספרים הנמוכים הללו יכול להסביר במידה מסוימת את הפערים בין גודלם של סיבובי השקעה הגדולים שהובלו על ידי היזמים הגברים לבין אלה שהובלו על ידי נשים.
את הפערים העצומים בשיעור ההשתתפות של נשים בגיוסים בכלל, לעומת השתתפותן במגה-גיוסים, אפשר להבין מכמה כיוונים. מרבית הגיוסים הללו היו בתחומים שנהנים מרמת בשלות עסקית גבוהה יחסית לתחומי היי-טק אחרים, בראשם סייבר, תוכנות ארגוניות ומערכות IT לארגונים גדולים. בתחומים אלו קיימים חסמי כניסה משמעותיים לנשים, שמקורם עוד בשלבים מוקדמים של ההכשרה הטכנולוגית – במערכת החינוך ובצבא. הרשויות כמו גם ארגוני חברה אזרחית פועלים מזה שנים לשנות את מצב הענינים הזה, אולם ייקחו ככל הנראה עוד כמה שנים כדי להתחיל לראות שינויים משמעותיים.
![האם יש דרך לגרום ליותר נשים להגיע לעמדות בכירות במ (אילוסטרציה: By Dafna A.meron)](https://img.mako.co.il/2018/03/04/shutterstock_1016235436_i.jpg)
חלקן של הנשים בגיוסי העתק עשוי לגדול ככל שיותר ויותר נשים ישתלבו בתחומים יותר ויותר טכנולוגיים ואפרוריים אלה. תהליך שלמעשה כבר מתרחש בעת הנוכחית, וככל שתחומים נוספים בהיי-טק הישראלי והעולמי יבשילו עסקית באופן שיביא למשיכת השקעות הולכות וגדלות.
סיבה נוספת לפערים, אפשר למצוא בשיעורן של המשקיעות בקרנות ההון סיכון. על פי המחקר של IVC וגוגל, נשים מהוות רק 14 מהשותפים הפעילים בקרנות ההון סיכון הישראליות שהוקמו בין השנים 1992 ל-2021.
בסופו של דבר משקיעים רבים מודים כי רשתות הקשרים החברתיים והעסקיים מהעבר של המשקיע הם חלק מהותי ממערך התנאים להשקעה. יתכן, נכתב בדוח, כי המספרים שיעור המשקיעות הנמוך יכול להסביר במידה מסוימת את הפערים בין גודלם של סיבובי השקעה הגדולים שהובלו על ידי היזמים הגברים לבין אלה שהובלו על ידי נשים.